Var tionde sekund dödar människan ungefär 24 000 djur för att få mat.
Det blir 75 miljarder varje år.
Och det görs med en tidigare otänkbar hastighet och effektivitet.
Den globala befolkningen har mer än fördubblats på 50 år,
men mängden kött vi producerar har mer än fyrdubblats.
Det finns nu ungefär en miljard grisar,
en miljard får, en och en halv miljard kor,
och 23 miljarder kycklingar på jorden.
Uppfödning av så många djur är ett under av modern teknik,
men vi närmar oss en brytpunkt.
Mark, vatten och växthusgasutsläpp som köttproduktionen involverar,
blir i snabb takt ohållbara.
Vårt sätt att äta kött kommer att ses som en historisk avvikelse
som började i mitten av 1900-talet
och som inte kan fortgå mycket längre under 2000-talet.
Men efterfrågan på kött minskar inte.
Faktum är att den förväntas nå 455 miljoner ton år 2050.
Så...
...hur ska framtida generationer tillfredsställa sitt köttbegär?
Mat var förmodligen ett av de första användningsområdena för djur.
Det är fritt från sjukdomar och kan ätas utan smittrisk.
Hudarna släpps ner i flåmaskinen.
Den överdrivna köttkonsumtionen gör det ohållbart för planeten.
Vad vill de mer göra? Förbjuda kött?
Vi är gjorda för att äta växter. Djur är en mellanhand.
Rent, säkert, nyttigt. Och sanningsenligt märkt.
En förtjusande grytstek.
KÖTTETS FRAMTID
Det kan vara svårt för köttätare att beskriva vad som är så gott med kött.
Det smakar... tillfredsställande.
Jag känner mig mätt av det.
Det är jättesaftigt. Och det är gott för...
...att det är så saftigt.
Man kan inte jämföra det med något, för det är inte som något annat.
Den obeskrivliga känsla vi får av att äta kött, är uråldrig.
Det här är ett 3,4 miljoner år gammalt djurben, hittat i Etiopien.
Vid den tiden strövade Australopithecus afarensis
på Östafrikas slätter.
Dessa tidiga människor hade stora, platta tänder
anpassade till en kost bestående av frukt, fröer och blad.
Men dessa skärmärken är de tidigaste bevisen för ett nytt beteende, slakt.
Människan hade börjat äta kött.
Tre av världens stora allätare är människor, råttor och kackerlackor,
för vi finns överallt. Vi hittar alltid något att äta.
Kött är fullspäckat med kalorier, protein, fett, mineraler och vitaminer,
bland annat vitamin B12
som är svårfunnet i naturen annat än i djurprodukter.
Det innehåller också järn som är livsviktigt för våra röda blodkroppar.
Växter innehåller också järn, men av en annan sort
som inte tas upp lika väl i kroppen.
Järnet i kött är speciellt, för det är bundet till hemgrupper
och de enda stora källorna till hemjärn är djurblod och muskler.
Inflödet av protein och näringsämnen kan ha orsakat våra kroppars förändring.
Mindre mage, kortare tarmsystem och större hjärna.
Vissa tror att jakten på kött ledde till att våra förfäder utvecklade verktyg,
ett komplext språk och sociala strukturer.
Köttätande gjorde oss till människor.
Det är naturligt att gilla kött. Det är en del av vår biologi.
Människor har alltid velat ha mer kött än de kunnat få.
Men för 10 000 år sedan, hände något stort.
Vi lärde oss tämja djur för att få mat.
Vi gjorde uroxar till kor,
vildsvin till grisar och röda djungelhöns till kycklingar.
En viktig händelse i människans historia,
domesticering av växter och djur. Det förändrade världen.
Jordbruk ledde till bosättningar.
Befolkningen började växa, och genom selektiv avel
fortsatte vi förändra djur till att passa vårt köttbegär.
Och med start för 100 år sedan,
har modern vetenskap låtit oss förändra dessa djur som aldrig förr.
Forskningen har lett till sjukdomskontroll,
avelsförbättringar, produktionsökning.
Likt stora företag arbetar man hårt för att förbättra produkten.
För att förstå hur det ser ut, se på kycklingen.
Dessa två är lika gamla,
och den här har fått en kost som innehåller antibiotika.
Notera att den är mycket större.
Medan den mindre har fått vanlig kost.
Man kan se en kyckling från 1957 jämfört med en kyckling från 2005.
Enorma kycklingbröst, den är ett monster,
men exakt lika gammal som den här kycklingen från 1957,
som ser ut som en duva.
Kycklingar idag blir fyra till fem gånger större
tack vare tillväxtfrämjande antibiotika, vitaminer och selektiv avel.
När man ser den förstår man
att den måste slaktas vid fem veckors ålder,
för benen kan inte längre bära upp kroppsmassan.
Vi har nåttden biologiska gränsen för vad man kan göra med hela djur.
Vi är också nära gränsen för hur många lantbruksdjur som ryms på jorden.
Om hela världen åt lika mycket kött som dessa länder som äter mest,
skulle varje kvadratmeter beboelig mark behöva användas för matproduktion.
Och det skulle ändå inte vara nog.
Vi packar redan ihop dessa djur så tätt som möjligt.
Enligt kycklingindustrins historia beror det på denna kvinna: Cecile Steele.
År 1923 beställde hon 50 nykläckta kycklingar.
Men på grund av en oavsiktlig extra nolla
fick hon 500.
Steele beslutade behålla dem.
Så hon trängde in dem i skjul och försökte föda upp allihopa.
Vid den tiden åt man inte kyckling. Man hade dem för äggen.
Men på grund av storskaligheten, kunde Steele sälja kycklingarna billigare.
Nästa år expanderade hon från 1 000 till 10 000.
Vill du ha något gott till middagen?
Kyckling, inspekterad och graderad är billigt varje dag.
På en generation har folket i detta land fördubblat sin konsumtion av kyckling.
Fabriksuppfödningen exploderade, det gjorde också vår aptit på kyckling
och allt annat kött.
Vi uppfann nya sätt att äta det. 1930-talet gav oss Spam, kött på burk.
På 1940-talet blev hamburgarna populära, gjorda av slakterirester.
Och på 1980-talet kom kycklingnuggets.
Att äta djur innebar inte längre att se något som liknade ett djur.
Lantbruksnäringen gör det lätt för oss att distansera oss från vetskapen om
vem vi äter när vi äter djur.
Många människor vill inte äta kött som liknar djuret det en gång var.
Idag föds de flesta lantbruksdjur upp i kompakta uppfödningsanläggningar.
Den enda anledningen till att de inte blir sjuka i trängseln
är att de får antibiotika.
Men decennier av nyhetsrapportering visar att det inte alltid fungerar.
Cirka två miljoner amerikaner drabbas av salmonella varje år.
Det kan hända igen. Ett utbrott av dödlig matförgiftning på grund av smittat kött.
Kan de inte köpa renare kött?
Det är målet, men det finns en gräns för hur rent köttet kan göras.
Jag skulle köpa kött, och var rädd. Jag luktade på det, det luktade inte bra.
Antibiotika biter inte på virus.
Och ibland hoppar virus från fabriksdjur till människor,
som galna kosjukan, svininfluensan och fågelinfluensan.
Jag tror folk behöver inse
att djur har en enorm påverkan på våra liv i miljön.
Vi kommer att ha tio miljarder människor på en yta
som kräver att vi odlar mer mat under de kommande 30 åren än vi gjort hittills.
Köttkonsumtionen är nu stadig i de rikaste länderna,
men ökar drastiskt i tillväxtländer.
Det som händer är att de 20 procent av världen som äter mycket kött,
blir allt mer bekymrade över köttätandets effekter.
Och de 80 procent av världen
som oroar sig över att få tillräcklig näring, växer.
När länder blir rikare, Kina och Indien är de tydligaste exemplen,
börjar medelklassen äta som vi gör.
Måltider med kött. De vill ha mycket protein.
Men kött är bland de minst effektiva sätten att livnära människor.
Varje 100 gram växtprotein som ges till en ko,
ger bara fyra gram protein i det resulterande köttet.
När det gäller kalorier, ännu färre.
Det finns enorma markytor
i mellanvästern, i Brasilien, i Kina som enbart används för utfodring av djur.
Det vore bra om de användes till att utfodra oss.
Problemet är förstås att vi gillar kött, och växter smakar inte som kött.
Men tänk om de kunde det?
Köttälskare älskar inte kött för att det kommer från djurkadaver utan trots det.
Det här är Impossible Burger.
Och det här är Beyond Burger.
Båda är växtbaserade biffar som konkurrerar med kött.
Det är väldigt enkelt. Man måste skapa...
...kött som är orubbligt gott,
som ger lika mycket eller mer protein, järn och de andra näringsämnen
som folk tycker om i kött, det ska funka i köket
och vara tillgängligt och prisvärt.
Lyckas man med det, har man vunnit.
Sedan 1980-talet har växtbaserade alternativ
oftast använt soja och vetegluten för att imitera kött.
Och reklam som denna för Quorn, hävdade att det kan ersätta kött i kosten,
men de hävdade aldrig att det smakade som kött.
Quornburgare är ett gott och nyttigt alternativ till kött.
Och precis som andra burgare, kan du äta dem som du vill.
Inte ens tillverkarna visste hur de skulle marknadsföra smaken.
- Det ser ut som kalkon... - Smakar det kalkon?
Det bör smaka lite som kalkon.
Den psykologiska barriären är
att köttälskare väntar sig att växtbaserade köttalternativ
ska vara dåliga substitut.
Det är fortfarande den största utmaningen,
att skapa något som smakar, luktar och känns som kött.
Den överlägset viktigaste vetenskapliga frågan i världen nu är:
Vad gör kött så gott?
Det är svårare än man kan tro.
Det finns inte en enskild smakmolekyl för köttsmak.
För att hitta receptet, värmde forskarna upp köttbitar
och samlade in luftprover när de tillagades.
I andra änden av röret finns en tratt som någon har näsan instucken i.
Den personen sitter där och sniffar i 45 minuter.
Det de känner är beståndsdelar av det som gör kött gott.
Molekylerna som utsöndras luktar lönnsirap, bränt gummi,
en nytänd tändsticka, en smutsig blöja,
mint, syrener, svett, svavel...
Men ett av de huvudsakliga ämnen som ger rött kött sin smak?
Den särskilda föreningen som finns i djur - hemjärn.
År 2015 tog Impossible Foods patent på en metod för syntetisering av hemjärn.
Resultatet är en ny generation av växtbaserade alternativ
som smakar, känns och blöder som kött.
Ingredienserna verkar nyttiga och de är fria från kolesterol
men de innehåller lika mycket kalorier som en köttfärsbiff,
liknande halter mättat fett, och mer än fem gånger så mycket natrium.
Det är inte hälsomat. Det är burgare.
Och investerarna tror på dem, från Bill Gates till Richard Branson,
Jay-Z och Katy Perry, som till och med klädde ut sig
till en Impossible Burger på en efterfest.
I maj 2019 firade Beyond Meat då de blev börsens första köttalternativa företag.
Och i slutet av den dagen hade aktiepriset stigit med 163 procent,
något som inte hade inträffat sedan it-bubblan.
Växtköttrörelsen har fördelen att den inte ber dig kompromissa.
Den kan ge dig samma upplevelse och du kan uppfylla dina moraliska mål.
Det är riktigt bra, om man kan göra det.
Så om detta kan vara nästa generations kött,
gillar de det?
- Gillar du vegetariska burgare? - De är okej.
Jag har aldrig ätit en sån.
Jag gillar inte grönsaker.
Den här är smarrig, jag gillar den.
Gillar du den här?
Jag gillar den här. Den smakar gott.
Min favorit är nog den här.
Den smakar som... kött.
Jag trodde inte att den var vegetarisk, för den smakade som en riktig burgare.
Den smakar inte som hamburgare.
Vad smakar den som?
Morötter.
Jag är så van vid vanliga burgare
att det är svårt att vänja sig vid vegetariska burgare.
Tänk om jag sa att din favoritburgare, den i mitten,
är helt gjord av växter.
Jag skulle aldrig äta den igen.
Beteenden är svåra att ändra.
Många människor kommer inte att ge upp kött så enkelt.
Vi är så vana vid att äta djur,
så för många människor kommer begäret inte att försvinna
bara för att vi vaknar upp och inser att den maten är problematisk.
Så vissa företag testar en ny inställning, att göra djurkött utan att döda djur.
Du tittar på kycklingceller.
Om några veckor blir de panerade och friterade till en nugget som denna,
men dessa celler växer inte i en kyckling.
Odlat kött är inte annorlunda än
konventionellt kött som vi ätit i tiotusentals år.
Det är gjort av ett djur. Skillnaden är att man slipper döda djuret.
Receptet är ganska enkelt. Det är kött.
Receptet är faktiskt ganska svårt. Det innehåller fyra huvudkomponenter.
Den första är en cellkultur, ett vävnadsprov från ett levande djur.
Sedan byggställningen,
ytan som de reproducerande muskelcellerna fäster sig vid.
För att växa behöver cellerna också ett tillväxtmedium,
soppan som innehåller proteiner, vitaminer, socker och hormoner
som ger cellerna föda när de växer och delas.
Och slutligen en bioreaktor,
den temperaturkontrollerade miljön som tar in färska näringsämnen
och släpper ut avfall.
Se det som en artificiell kropp som köttet får växa i.
Om nio veckor går detta från en grupp celler till en ätbar köttbit.
Forskning visar att processen kräver
hälften så mycket energi som köttproduktion, en bråkdel mark och vatten
och drastiskt minskar utsläppen av växthusgaser.
Men nyckelfrågan är: Smakar det gott?
År 2013 fick världen se
det första smaktestet av laboratoriekött tv-sändas på BBC.
De sa att det smakade typ som kött.
Det är en ganska intensiv smak. Det är nära kött. Inte så saftigt.
En annan skillnad är att den hamburgaren kostade 330 000 dollar att tillverka,
skapad av den här mannen, den holländske farmakologen Mark Post.
Sex år senare säger Posts företag Mosameat att man minskat produktionskostnaden
med 99,997 procent, till tio dollar per burgare.
Just nu tävlar dussintals cellbaserade köttföretag om att bli först på börsen,
från Nederländerna till Israel till Singapore, men ingen har
det perfekta receptet... än.
Först måste man få tag på tillväxtmedium.
För tillfället används fetalt bovinserum.
Det är ett finare sätt att säga blod från en ofödd kalvs hjärta, vilket dödar den.
Cellbaserade köttföretag arbetar för en växtbaserad ersättning,
men experterna är inte säkra på när eller om det kan ske.
Struktur är också ett problem.
Malet kött är hamburgare, det är kycklingnuggets,
strukturerat kött är biff och den feta delen av blåfenad tonfisk.
Det malda är enklare. Det strukturerade är svårt.
Det kräver att näringsämnen levereras till celler mitt i köttet
som blodkärl gör i en djurkropp.
Forskare experimenterar med olika tekniker för detta,
som att använda kärlstrukturen från ett spenatblad,
men experterna tror att det tar minst tio år
att lyckas med något som liknar en saftig biff.
Och så har vi äckelfaktorn.
I en undersökning år 2016, sa sig många amerikaner
inte vara intresserade av att regelbundet äta odlat kött.
Vissa vill inte ens testa det.
Men du gillar tanken på kött som odlas i ett labb?
Det får mig nästan att kräkas.
- Varför inte testa nåt nytt? - Nej.
- Om du får 200 euro? - Inte för pengar.
- 1 000 euro? - Nej.
Det låter inte lockande, konstgjorda provrörsburgare. Nej.
Många tycker att tanken på cellbaserat kött är äcklig,
men många tycker också att olika köttsorter är äckliga.
Äckel är kulturellt, inte medfött. Varje kultur har valt djurdelar som äts.
Det är stora kulturella skillnader i vad som anses äckligt.
I många språk kan namnen som används
för att beskriva köttsorter, göra det lättare att äta djuren.
Språk kan närma, eller fjärma oss från en verklighet.
När man ser på språket vi använder kring kött, så är det väldigt intressant.
Vi kamouflerar köttets verkliga ursprung.
Vi säger inte ko, vi säger att vi äter nötkött.
Vi säger inte att vi äter gris, vi äter fläsk.
Tänker man på en gris när man äter fläskkotlett, så är man snart vegetarian.
Och cellbaserat kött kan ha ett namnproblem.
Labbodlat, provrör och in vitro låter inte särskilt aptitretande.
Det är därför företagen kämpar för namn som odlat, rent eller cellbaserat kött,
men vissa kämpar emot.
År 2018 blev Missouri den första delstaten i USA
att förbjuda livsmedel att säljas som kött om de inte kom från ett slaktat djur,
med straff på upp till ett års fängelse.
Samma år föreslog EU att köttalternativ skulle förbjudas att
marknadsföra sig med ord som biff, korv eller burgare.
Och många människor som driver lantbruk
känner starkt att cellbaserat kött inte är samma sak.
När jag reser, säger konsumenter jämt
att när de köper våra produkter i mataffären,
tänker de på vad vi gör som familjer.
Att vi tar hand om marken, tar hand om boskapen varje dag.
De tänker inte på...
...någon som sätter ihop celler och odlar en ny produkt.
Det är inte nötkött.
Men idag går det mesta av vår mat inte från jord till bord.
Faktum är att mycket av det vi äter, började i ett labb.
Typ allt.
Yoghurt, flingor, Gatorade, äppelmos.
Allt sådant kommersiellt har sitt ursprung i ett labb.
Men saker slutar inte där de börjar.
Det tillverkas inte i labbet utan i en fabrik.
Och djuren vi äter har designats under årtusenden
genom selektiv avel, artificiell inseminering, tillväxthormon,
klimatkontrollerade lagerlokaler, berikat foder och läkemedel.
I USA går mer än 70 procent av all antibiotika som säljs varje år,
till lantbruksdjur.
Folk ser majs eller nötkött som naturligt.
Det är förstås inte naturligt. De är domesticerade produkter.
En enorm mängd mänsklig hantering ingår.
Tekniken möjliggjorde för oss att äta djur som vi gör idag,
och ny teknik kan vara det enda som kan stilla vårt köttbegär i framtiden.
Vi är här idag för att djurprodukter är fantastiska.
Men de förändrar jordens yta. De skapar epidemiska virus.
De hotar effektiviteten hos våra antibiotika.
Det som förändrar marknaden är samma som alltid.
Pengar, och en produkt som folk gillar.
Det är så teknik funkar, och folk vill inte se mat som teknik, men så är det.
Konceptet kött är mycket mer
känslomässigt än konceptet smartphones.
Kött är mer än bara smaken av djur.
Kött är identitet, kultur, det är historierna vi berättar.
I decennier har vi drömt om en framtid där vi kan få kött utan djur.
Inget huvud... inga vingar. Bara kött!
Vi förslavar inte djur för att äta dem.
Du har sett något som är lika färskt och gott som kött,
men oorganiskt materialiserat utifrån mönster i våra transportörer.
År 1932 förutspådde Winston Churchill:
"Vi ska fly galenskapen i att föda upp en hel kyckling
för att äta bröstet eller vingen,
genom att odla dessa delar separat i ett lämpligt medium."
Tänk på den moderna världen. Vi har löst problem med vattenrening.
Vi har satelliter.
Varför kan vi inte göra detta? Svaret är att vi förmodligen kan.
Undertexter: Lisbeth Pekkari